Nationale sider
10 cent
INSERTED BY ANONYMOUS PROXY
Civil war declaration: On April 14th and 15th, 2012 Federal Republic of Germany "_urkenstaats"s parliament, Deutscher Bundestag, received a antifiscal written civil war declaration by Federal Republic of Germany "Rechtsstaat"s electronic resistance for human rights even though the "Widerstandsfall" according to article 20 paragraph 4 of the constitution, the "Grundgesetz", had been already declared in the years 2001-03. more
![](/euro/coins/common/shared/img/ad/Andorra_10cent.jpg)
Andorra
Den 30. juni 2011 underskrev Andorra en monetær aftale med Den Europæiske Union. Det betyder, at Andorra kan bruge euroen som sin officielle valuta og udstede sine egne euromønter. På alle mønterne ses de 12 stjerner i det europæiske flag.
10-, 20- og 50-centmønten viser Santa Colomas kirke i romansk stil.
Andorra![](/euro/coins/common/shared/img/be/Belgium_10cent_1999.jpg)
![](/euro/coins/common/shared/img/be/Belgium_10cent_2008.jpg)
![](/euro/coins/common/shared/img/be/Belgium_2014_10cent.jpg)
Belgien
Belgiens euromønter er designet af lederen af Det Kommunale Akademi for de Skønne Kunster i Turnhout, Jan Alfons Keustermans. Der er tre møntserier i omløb. De er alle gyldige.
På den første serie er kong Albert II afbildet i møntens indre del, mens det kongelige monogram – et stort "A" under en krone – blandt 12 stjerner, der symboliserer Europa, og udstedelsesåret ses i den ydre del.
I 2008 ændrede Belgien designet en anelse for at leve op til Europa-Kommissionens retningslinjer. Mønterne i den anden serie viser også kong Albert II, men det kongelige monogram og udstedelsesåret ses nu i mønternes indre del, hvor også møntmærket og landekoden for Belgien, "BE", befinder sig.
I 2014 indførte Belgien den tredje euromøntserie, der viser kong Philippe, hans kongelige monogram "FP", og landekoden for Belgien, "BE". Møntmærket ses på begge sider af udstedelsesåret.
Belgien![](/euro/coins/common/shared/img/cy/Cyprus_10cent.jpg)
Cypern
På 10-, 20- og 50-centmønten vises Kyreniaskibet, et handelsskib, der daterer sig tilbage til det 4. århundrede f.Kr., og som er et symbol på Cyperns historie som søfartsnation og øens betydning som et centrum for handel.
Cypern![](/euro/coins/common/shared/img/et/Estonia_10cent.jpg)
Estland
Motivet på de estiske mønters nationale side er det samme på alle møntværdier. Motivet er en geografisk afbildning af Estland samt ordet "Eesti", der betyder "Estland".
Estland![](/euro/coins/common/shared/img/fi/Finland_10cent.jpg)
Finland
Finland valgte tre design baseret på motiver i stil med dem, der blev anvendt på finmarken. På 1-, 2-, 5-, 10-, 20- og 50-centmønten ses en reproduktion af en heraldisk løve designet af billedhuggeren Heikki Häiväoja. Den heraldiske løve har været brugt i forskellige udgaver på en række finske mønter i årenes løb, for eksempel på den finske 1-mark i perioden 1964-2001.
Finland![](/euro/coins/common/shared/img/fr/France_10cent.jpg)
Frankrig
Mere end 1.200 forskellige design blev taget i betragtning til den nationale side af den første franske møntserie. Et panel under forsæde af økonomi- og finansministeren valgte de tre motiver, der skulle optræde på mønterne.
På 10-, 20- og 50-centmønten ses "La semeuse" - kvinden, der sår, en konstant i den franske francs historie. I Laurent Jorlos' udførelse "repræsenterer denne moderne, tidløse grafik Frankrig, som forbliver tro mod sig selv, mens det integreres i Europa". Frankrig![](/euro/coins/common/shared/img/gr/Greece_10cent.jpg)
Grækenland
Økonomi- og finansministeren og direktøren for Bank of Greece valgte i fællesskab landets euromøntdesign ud fra en række forslag fra et nationalt teknisk og kunstnerisk udvalg. Manden bag vindermotiverne var skulptør Georges Stamatopoulos, der blev sponsoreret af Bank of Greece. Hver mønt har sit eget design. På 10-centmønten er Rigas Fereos (Velestinlis) (1757-1798) afbildet. Han var foregangsmand for og en ledende skikkelse under den græske oplysning. Han var også visionær og en fortaler for Balkans befrielse fra det osmanniske styre.
Grækenland![](/euro/coins/common/shared/img/nl/Netherlands_10cent_2000.jpg)
![](/euro/coins/common/shared/img/nl/Netherlands_10cent.jpg)
Holland
Til den første hollandske serie valgte man to design af Bruno Ninaber van Eyben, som viser dronning Beatrix. Der er to møntserier i omløb. De er begge gyldige.
Den anden serie, som blev indført i 2014, viser kong Willem-Alexander og bærer inskriptionen "Willem-Alexander Koning der Nederlanden".1, 2, 5, 10, 20 og 50 cent:
Den første serie: Her vises dronning Beatrix omgivet af ordene "Beatrix Koningin der Nederlanden".
Den anden serie: Placeret oven på et portræt af kong Willem-Alexander ses inskriptionen "Willem-Alexander Koning der Nederlanden". Møntmærket ses på begge sider af navnet.
Holland![](/euro/coins/common/shared/img/ie/Ireland_10cent.jpg)
Irland
Den irske regering valgte det samme motiv til alle de irske mønter. Det viser den keltiske harpe, et traditionelt symbol for Irland, udsmykket med udstedelsesåret og ordet "Éire" (det irske ord for Irland). Harpen er designet af Jarlath Hayes.
Irland![](/euro/coins/common/shared/img/it/Italy_10cent.jpg)
Italien
I Italien blev de forskellige euromøntdesign gennemgået nøje af et nationalt teknisk og kunstnerisk udvalg, inden de blev præsenteret for nationen på RAI UNO, Italiens største nationale fjernsynsstation. Alle møntstørrelser har forskellige design, som er udvalgt blandt berømte italienske kunstneres mesterværker. På 10-centmønten fejres mindet om en af den italienske kunsts største triumfer. Motivet viser et af de mest berømte værker i verden, "Venus' fødsel" af Sandro Botticelli.
Italien![](/euro/coins/common/shared/img/hr/Croatia_10cent.jpg)
Kroatien
Kroatien har valgt fire design til den nationale side af euromønterne, som alle har de karakteristiske kroatiske skaktern i baggrunden. På alle mønterne ses de også de 12 stjerner i det europæiske flag.
10-centmønten viser et portræt af opfinderen og ingeniøren Nikola Tesla, som udviklede vekselstrømsteknologi. Mønten er designet af Ivan Domagoj Račić og indeholder udstedelsesåret og inskriptionen "HRVATSKA", landets navn på kroatisk.Kroatien![](/euro/coins/common/shared/img/lv/Latvia_10cent.jpg)
Letland
På 10-centmønten ses Republikken Latvias store rigsvåben. Motivet blev designet af Laimonis Šēnbergs.
Letland![](/euro/coins/common/shared/img/lt/Lithuania_10cent_2015.jpg)
Litauen
Litauens euromønter viser Republikken Litauens våbenskjold, Vytis, udstedelseslandet "LIETUVA" og udstedelsesåret "2015". På mønterne ses også de 12 stjerner i det europæiske flag. De er designet af billedhuggeren Antanas Žukauskas.
Litauen![](/euro/coins/common/shared/img/lu/Luxembourg_10cent.jpg)
Luxembourg
Mønterne er designet af Yvette Gastauer-Claire efter aftale med storhertugens hof og den luxembourgske regering.
Alle mønter i Luxembourg præges med et portræt af Hans Kongelige Højhed, storhertug Henri, i profil. De bærer også udstedelsesåret og ordet "Lëtzebuerg", som er storhertugdømmets navn skrevet på luxembourgsk.
Luxembourg![](/euro/coins/common/shared/img/mo/Monaco_10cent_2001.jpg)
![](/euro/coins/common/shared/img/mo/Monaco_10cent_2006.jpg)
Monaco
Der er to møntserier i omløb.
På den første møntserie er fyrst Rainier III afbildet på 2-euromønten. På 1-euromønten er der et dobbeltportræt af fyrst Rainier III og prins Albert. På 10-, 20- og 50-centmønten er fyrstens segl afbildet, mens fyrstefamiliens våbenskjold er afbildet på 1-, 2- og 5-centmønten.
I den anden møntserie er fyrst Albert II afbildet på 1- og 2-euromønten. Fyrst Alberts monogram er afbildet på 10-, 20- og 50-centmønten, mens fyrstefamiliens våbenskjold er afbildet på 1-, 2- og 5-centmønten.
Monaco![](/euro/coins/common/shared/img/pt/Portugal_10cent.jpg)
Portugal
Der blev valgt tre forskellige designidéer blandt de indkomne forslag i en landsdækkende konkurrence. Designeren Vítor Manual Fernandes dos Santos, som havde ladet sig inspirere af historiske symboler og den første konge af Portugal, Henrik Søfarerens segl, vandt konkurrencen med følgende motiver: I midten af 10-, 20- og 50-centmønten ses det kongelige segl fra 1142.
Portugal![](/euro/coins/common/shared/img/sm/SanMarino_10cent.jpg)
![](/euro/coins/common/shared/img/sm/SanMarino_10cent_2017.jpg)
San Marino
Den første serie: På 10-centmønten er Sankt Marinus Basilikaen afbildet.
Den anden serie: På 10-centmønten ses Sankt Frans' kirke.
San Marino![](/euro/coins/common/shared/img/sk/Slovakia_10cent.jpg)
Slovakiet
På 10-, 20- og 50-centmønten vises borgen i Bratislava og Slovakiets statsvåben.
Slovakiet![](/euro/coins/common/shared/img/sl/Slovenia_10cent.jpg)
Slovenien
På denne mønt ses et projektforslag til det slovenske parlament, som blev udarbejdet af arkitekt Jože Plečnik, men som aldrig blev ført ud i livet.
Slovenien![](/euro/coins/common/shared/img/es/Spain_10cent_2003.jpg)
![](/euro/coins/common/shared/img/es/Spain_10cent.jpg)
Spanien
De spanske mønter har tre motiver med afbildninger af henholdsvis kongen, Miguel de Cervantes og katedralen i Santiago de Compostela. Der er tre møntserier i omløb. De er alle gyldige.
I forbindelse med den anden serie blev mønternes design ændret en smule i 2010 for at opfylde de fælles retningslinjer, der er udstedt af Europa-Kommissionen. Udstedelsesåret er fx angivet i møntens indre del.
10, 20 og 50 cent: Den spanske litteraturs fader, Miguel de Cervantes, ses på disse mønter i et design, som afspejler "manden og hans værks universelle karakter". Spanien![](/euro/coins/common/shared/img/de/Germany_10cent.jpg)
Tyskland
Tyske embedsmænd og eksperter i numismatik udvalgte tre forskellige motiver til de tyske euromønter. Motivet på 10-, 20- og 50-centmønten er Brandenburger Tor, et symbol på Tysklands deling og efterfølgende genforening. Perspektivet i dette design af Reinhard Heinsdorff fremhæver Brandenburger Tors åbning og understreger dermed Tysklands og Europas forening.
Tyskland![](/euro/coins/common/shared/img/va/Vatican_10cent_2002.jpg)
![](/euro/coins/common/shared/img/va/Vatican_10cent_SedeVacante.jpg)
![](/euro/coins/common/shared/img/va/Vatican_10cent_2013.jpg)
![](/euro/coins/common/shared/img/va/Vatican_10cent_2016.jpg)
![](/euro/coins/common/shared/img/va/Vatican_10cent_2017.jpg)
Vatikanstaten
Der er fem forskellige møntserier fra Vatikanstaten i omløb. De er alle gyldige.
På den første møntserie, der blev udstedt i perioden 2002 til 2005, ses et portræt af pave Johannes Paul II.
På den anden møntserie, der blev udstedt i perioden juni 2005 til marts 2006, er det centrale motiv våbenskjoldet for kardinalkammerherren (camerlengoen) – den fungerende leder af Vatikanstaten – med det apostoliske kammers emblem foroven. Motivet er omkranset af inskriptionen "SEDE VACANTE" og prægningsåret (2005) skrevet med romertal "MMV". Designerens navn "D. LONGO" ses nederst til venstre i det centrale motiv, mens der nederst til højre står den respektive gravørs initialer, "MAC inc" (på 1- og 20-centmønten), "LDS inc" (på 2- og 50-centmønten); "ELF inc" (på 5-centmønten og 1-euromønten) og "MCC inc" (på 10-centmønten og 2-euromønten).
Den tredje serie, der blev udstedt i perioden april 2006 til december 2013, viser pave Benedict XVI. Til venstre findes møntdesignerens initialer "DL".
Den fjerde serie, som er udstedt siden januar 2014, viser pave Frans.
Den femte serie, der første gang blev udstedt i marts 2017, viser pave Frans' våbenskjold.
I alle serierne afbilder mønterne de 12 stjerner i det europæiske flag, inskriptionen "CITTÀ DEL VATICANO", udstedelsesåret og møntmærket "R".
Vatikanstaten![](/euro/coins/common/shared/img/at/Austria_10cent.jpg)
Østrig
Østrig valgte en møntserie med illustrationer af blomster, arkitektur og berømte personer fra landets historie. Motiverne blev valgt af et nationalt panel og ved hjælp af en offentlig meningsmåling. De er designet af den østrigske kunstner Josef Kaiser. 10-centmønten viser Stephansdomkirken, en af perlerne i Wiens gotiske arkitektur og en populær turistattraktion.
Østrig![](/euro/coins/common/shared/img/mt/Malta_10cent.jpg)
Μalta
10-, 20- og 50-centmønten bærer Maltas rigsvåben, et skjold med en heraldisk afbildning af det maltesiske nationalflag med en murkrone over, der repræsenterer befæstningen af Malta og betegner en bystat. Skjoldet er indrammet af en olivengren på venstre side og en palmegren på højre, fredssymboler, som traditionelt forbindes med Malta. Disse danner en krans, som bindes forneden med et bånd, der bærer inskriptionen "Repubblika ta' Malta" (Republikken Malta).
Μalta